Във връзка с разпространена от НПО информация за „наличие на храни, съдържащи етилен оксид на българския пазар и неяснота дали и какви мерки е предприел по случаите българският компетентен отговор БАБХ“ Ви информираме, че:
Република България, като държава членка на Европейския съюз (ЕС) е била сигнализирана чрез Мрежата на Европейската комисия за предупреждение и сътрудничество за общо 150 установени несъответствия от различно естество при храните от началото на 2021 година.
Компетентният орган по отношение на безопасността на храните – Българската агенция по безопасност на храните (БАБХ) е предприела всички мерки и действия, съобразно законовите си правомощия при получаването на съобщенията.
32 от съобщенията през 2021 година касаят установено наличие на етиленов оксид в съставки и добавки (гума локуст бийн и гума ксантан), които се влагат в минимални количества при производството на точно определени видове храни.
Четири от съобщенията се отнасят за хранителни продукти, в които са вложени съставки, които съдържат етиленов оксид над определените норми.
В нито един от случаите не е доказано наличие на етиленов оксид над установените норми в готовия за консумация продукт.
От страна на БАБХ незабавно след получаване на съобщенията чрез Мрежата на Европейската комисия са извършени проверки на място във всички обекти, които са посочени в съобщенията.
Бизнес операторите, които съгласно законодателството носят отговорност за безопасността на предлаганите от тях храни, и Агенцията са предприели всички необходими мерки за спиране продажбата на засегнатите продукти.
Резултатите от мерките и действията на българския компетентен орган са докладвани на ЕК и са били приети.
За всички случаи на потвърдена реална опасност за здравето на потребителите БАБХ публикува съобщения на електронната си страница и информира гражданите със съдействието на българските медии, съобщават от Агенцията по безопасност на храните.
Етиленовият оксид не е разрешен за влагане в храни в Европейския съюз. В хранителната индустрия (и не само) той често се използва при дезинфекция на повърхности. При спазване на технологията на употребата му, етилен оксидът следва да се изпарява от тях и да не попада в храната. Ето защо, в случаите, по които е нотифицирана и българската държава, се говори за замърсяване, а не за влагане или добавяне на етилен оксид в храната.
Оценката на риска показва, че потенциална опасност за здравето на човека съществува единствено при ежедневна и дългосрочна консумация на големи количества храна, съдържаща съставка, замърсена с етиленов оксид.