Висшият съдебен съвет обяви, че не намира основание за отмяна на решението си, с което увеличи заплатите на магистратите.
На 17 септември ВСС тихомълком гласува скок на максималното възнаграждение на съдии, прокурори, следователи и съдебни служители от 1 ноември 2015 г. Според разчетите Темида очаква още 6-7 млн. лв. тази година, а следващата - 45,1 млн. лв. На 2 октомври финансовият министър Владислав Горанов прати хладно писмо на ВСС, с което поиска съветът да преразгледа решението си. Финансист №1 припомни на магистратите, че тази година заплатите на всички държавни служители са били орязани с 10%. Това не било направено единствено за служителите на Народното събрание и на съдебната власт.
Малко след Горанов претенциите на магистратите бяха разкритикувани и от премиера Бойко Борисов. Той попита задочно дали е нормално той като министър-председател да взима по-малко от съдиите и прокурорите.
В писмото си от днес ВСС пише, че единственият вариант за увеличение на работните заплати на магистратите е от реализираните икономии във фонд "работна заплата". Това ще е в рамките на утвърдения бюджет на съдебната власт за 2015 г. и не засяга останалите разходи по бюджета за 2015 г.
Съветът съобщава и че също е предприел съкращения като в началото на миналата година е закрил военните съдилища в Плевен и Варна. Освен това в момента обсъжда доклад за значението на районните прокуратури.
От защита ВСС минава и в атака към Владислав Горанов. Съветът му припомня, че той контролира събираемостта, а размерът на несъбраните от НАП вземания в бюджета на съдебната власт многократно надхвърля сумата, поискана за увеличение на заплатите.
"За периода от 2005 до 10.03.2015 г. несъбраните вземания са в размер на 746.6 млн.лв., а само по актове предявени през 2014 г. от НАП, те са в размер на около 35 млн.лв. Несъбирането им е отказ на държавата да изпълнява функциите си по обезпечаване бюджета на съдебната власт и лишава Висшия съдебен съвет от възможността да намери вътрешни резерви за изпълнение на законоустановените си правомощия", посочват магистратите.
Те протестират и срещу това, че дебатът след решението им от септември, създава "неправилно обществено усещане, че съдебната власт не разполага с независимост при вземане на решения за разпореждане със самостоятелния си бюджет, а е поставена в зависимост от дискреционните решения на изпълнителната власт".