В сряда на четвъртата седмица след Великден се отбелязва празникът Преполовение. Наречен е така, защото се пада точно по средата на периода между Възкресение Христово и Петдесетница, и е от разреда на подвижните празници, свързани с деня на Великдена. На този ден се припомня за влизането на Иисус Христос в Йерусалим по време на еврейския празник Шатри и за Неговата проповед в храма, където Той говорил за Своята дейност като Месия, Избавител.
Чества се и паметта на св. Александър Александрийски, и на преподобномъченицата Теодосия Цариградска.
Свети Александър живял по времето на император свети Константин Велики (306-337 г.). Отличавал се с добро богословско образование, с кротост и с много други добродетели. В 313 г. той бил избран за архиепископ на град Александрия в Египет. Когато в 319 г. александрийският свещеник Арий започнал да разпространява своята ерес (че Син Божи е творение, по-нисше от Отец), свети Александър бащински се опитал да го убеди да се откаже от погрешното си учение, но Арий упорито отказвал.
След поредица от безуспешни опити да бъде вразумен, Арий бил отлъчен от Църквата и заклеймен като богохулник. Свети Александър, въпреки напредналата си възраст, участвал и в Първия вселенски събор в 325 г., който също осъдил Арий. Завърнал се в Александрия, светителят продължи да се бори за защита на православната вяра до смъртта си през 326 г. Бил наследен на поста от своя ученик свети Атанасий Велики.
Света преподобномъченица Теодосия била родена в Цариград в заможно семейство, но на седемгодишна възраст останала сираче от баща и била дадена за отглеждане в девически манастир, където после станала монахиня. След смъртта на майка си младата монахиня раздала на бедните своето наследство и с голямо усърдие се стараела да придобие духовно съвършенство.
Когато започнало преследването на иконопочитанието при император Лъв Исавриец (717-741 г.), Теодосия заедно с други монахини се противопоставили на новата ерес. Започнали да протестират в столицата, дори се събрали да попречат да бъде унищожена иконата на Иисус Христос над Медните врата, който е парадният вход на двореца, но били заловени и повечето от тях били затворени, някои били изпратени на заточение. А Теодосия, като водеща в бунта на монахините, била измъчвана и накрая обезглавена от войниците. Това станало в 730 г.
На 29 май 1989 година, точно в 20 ч. тогавашният генерален секретар на ЦК на БКП и председател на Държавния съвет Тодор Живков отваря границите на страната, като обявява началото на т. нар. „Голямата екскурзия“. В 20 – минутно изявление, излъчено по националната телевизия и радио, Живков обявява, че отваря границите на страната за всички, които не се чувствуват българи и не приемат България за своя родина, като призовава това да направи и Турция. Думите на тогавашният първи стимулират масовото изселване на български турци през следващите месеци. Започва „Голямата екскурзия”, когато след призива на Живков, на 3 юни турската страна отваря границата си с България. След невиждания поток от емигранти Турция разбира, че няма да успее да се справи с вълната изселници и на 21 август затваря границата си. За 3-те месеца, в които трае "Голямата екскурзия", България напускат между 300 и 360 000 турци. Още преди Живков да бъде отстранен от власт и преди да е изтекъл срокът на издадените им тримесечни визи, около 40 хиляди се завръщат в България. До края на 1990 г. в България се завръщат над 133 000 от изселниците, а в Турция остават 212 000.
Днешният ден обявен за празник на градовете Асеновград и Горна Оряховица.
В световен план, днешната дата е обявена за Международен ден на мироопазващите сили на ООН.